![](https://www.zdravotnickydenik.cz/wp-content/uploads/2024/06/medical-assistant-doing-consultation-with-ill-patient-wearing-face-masks-hospital-ward-nurse-discussing-with-young-woman-about-healthcare-treatment-taking-notes-pandemic-1024x576.jpg)
Z nedávno publikované mezinárodní studie, která probíhala pod dohledem Evropského centra pro kontrolu nemocí (ECDC), vyplynulo, že každý rok se nakazí v nemocnicích v Evropské unii, včetně České republiky, infekcí spojenou se zdravotní péčí (HAI) 4,3 milionu pacientů. Nejčastěji jde o infekce dýchacích cest, covid-19 či záněty močového ústrojí. Zdravotnický deník proto oslovil fakultní nemocnice, aby zjistil, jaký je u nich stav tzv. nemocničních infekcí a jak tento problém řeší.
Jaký je u vás počet pacientů infikovaných v rámci zdravotní péče? Jaký je to podíl na celkovém počtu pacientů?
Fakultní nemocnice Ostrava (odpovídala Petra Petlachová, vedoucí Oddělení komunikace) – Loni jsme se poprvé zapojili do sběru dat do celoevropské bodové prevalenční studie a výsledky za naši nemocnici rámcově zapadají do celorepublikovému průměru.
Fakultní nemocnic U sv. Anny (odpovídal tiskový mluvčí Jiří Erlebach) – Zmiňované studie jsme se nezúčastnili, co se týče počtu infikovaných pacientů, které hlásíme dle zákona o ochraně veřejného zdraví, pak jde o nižší desítky ročně.
Fakultní nemocnice Hradec Králové (odpovídal ředitel Aleš Herman) – Infekce spojené se zdravotní péčí u nás v nemocnici, stejně jako v Evropě, jsou zjištěny a řešeny, čili léčeny u 6 až 8 procent pacientů. V pravém slova smyslu neznamená, že by se pacienti s HAI nutně něčím infikovali přímo v nemocnici… Pacient je často sám sobě zdrojem HAI, jako například v případě, kdy je kolonizován nějakou rezistentní bakterií, která mu běžně nevadí, ale v případě oslabení operací nebo jinou léčbou může přítomná bakterie způsobit infekci. Nebo se u pacienta třeba léčí zánět střeva a po podání antibiotik vznikne klostridiová kolitida.
Jaký máte systém hlášení infekcí v nemocnici? Hlásí se všechny případy?
FN Ostrava – V nemocnici je hlášení infekcí spojených se zdravotní péčí (ISZP) v kompetenci ošetřujícího lékaře, který při zjištění ISZP nahlásí do informačního nemocničního systému. Nahlášená data pak zpracovává tým pro kontrolu a prevenci infekcí na Úseku hygienika.
FNUSA – Dle zákona o ochraně veřejného zdraví jsme povinni údaje o výskytu infekcí spojených se zdravotní péčí evidovat a na požádání sdělit příslušnému orgánu ochrany veřejného zdraví (u nás to je Krajská hygienická stanice Jihomoravského kraje) a hlásit pravidelně jednou měsíčně pouze ty, které způsobily úmrtí nebo těžké poškození zdraví, což činíme.
FN Hradec Králové – Systém hlášení je elektronický, k nahlášení infekce je potřeba znalost klinického stavu pacienta se vším všudy včetně laboratorních výsledků. Všechny případy detekované se hlásí – nebo je alespoň snaha.
Jaká opatření vaše nemocnice zaujímá ve snaze nemocniční infekce co nejvíce omezit?
FN Ostrava – Jako akreditované zdravotnické zařízení máme v nemocnici zaveden program kontroly a prevence infekcí, který zahrnuje systém různých preventivních opatření, která nám v nemocnici pomáhají snižovat výskyt těchto nežádoucích infekcí. Všichni zaměstnanci mají povinnost se tímto programem řídit a spolupracovat na snižování prevalence ISZP.
FNUSA – Dodržujeme veškeré povinnosti vyžadované právními předpisy a dbáme maximálně na prevenci.
FN Hradec Králové – Kontrola infekcí probíhá na denní bázi týmem pro kontrolu infekcí – nemocniční hygiena ve spolupráci s mikrobiology a infekcionisty, na další úrovni pak skrze kontaktní lékaře a sestry na odděleních – problémy jsou řešeny průběžně a ihned. Máme nastaven systém surveillance závažných infekcí a významných nálezů, které jsou aktivně vyhledávány skrze Alert z mikrobiologie denně. Máme robustní vnitřní předpisy zahrnující balíčky preventivních kroků a postupů k předcházení vzniku infekcí, např. u prevencí infekcí v místě chirurgického výkonu se zaměřujeme na před, peri a pooperační péči včetně postdischarge surveillance pro efektivnější prevenci. Samozřejmostí je pravidelná edukace v hygieně rukou, systému HACCP (Systém analýzy rizika a stanovení kritických kontrolních bodů, pozn. red.), ve množství konkrétních postupů k zajištění asepse a antisepse, management antimikrobiální terapie a tak dále.
Ze zmíněné evropské studie vyplývá, že infekcím v nemocnicích dochází i kvůli nedostatku odborného personálu a jednolůžkových pokojů. Vnímáte, že i ve vaší nemocnici tyto faktory k tomu přispívají? Co ještě by šlo zlepšit?
FN Ostrava – Úsek hygienika naší nemocnice se skládá výhradně z odborných pracovníků v ochraně veřejného zdraví, kteří se kontrolou a prevencí infekcí zabývají. Počet jednolůžkových pokojů může být jeden z faktorů, které ovlivňují provádění preventivního opatření v rámci izolace. Pro doplnění dodáváme, že na naší Lékařské fakultě Ostravské univerzity je možné studovat na Ústavu epidemiologie a ochrany veřejného zdraví obory Hygiena, preventivní lékařství a epidemiologie a Ochrana a podpora veřejného zdraví.
FNUSA – Nedostatek personálu je všeobecně známý problém, kterému se v rámci možností snažíme čelit. Snažíme se také o modernizaci nemocnice, v současné době otvíráme nově modernizované prostory pro Onkologicko-chirurgické oddělení, probíhá modernizace Urgentního příjmu, takže věříme, že se bude situace zlepšovat.
FN Hradec Králové – Ke zlepšení by jistě přispěla implementace umělé inteligence k detekci HAI, které je pak možné řešit časněji a efektivněji a tím je možné získat lepší kontrolu HAI. Více jednolůžkových pokojů je výhodou, co se týká kontroly infekcí, na jednotkách intenzivní péče by měly být jako standard. Na standardních lůžkách nemusí vždy nutně jednolůžkový pokoj, kontakt s ostatními pacienty je také důležitý (sociální interakce). Co se týká odborného personálu, na odděleních jsou kontaktní lékaři a sestry, kteří jsou součástí týmu kontroly infekcí.